„Janáčkův jubilejní rok 2004 v Brně“ začal velmi intenzivně mnoha různými akcemi soustředěnými do Mezinárodního hudebního festivalu Janáčkovo Brno 2004. V průběhu šestnácti dnů – od 21. ledna (dne 100. výročí světové premiéry Její pastorkyně v dnes už neexistujícím Národním divadle na Veveří) do 5. února – Brňané a návštěvníci města uvidí a uslyší všechny Mistrovy opery, balet, symfonická a vokální díla a výběr z děl komorních.
Na otevření zrekonstruovaného Památníku Leoše Janáčka v jeho „domečku“ vedle někdejší varhanické školy na Smetanově 14 navázalo zahájení dlouhodobé výstavy •••„Leoš Janáček a Brno“••• v Domě pánů z Kunštátu. Připravilo ji hudební oddělení Moravského zemského muzea a její tvůrci jsou stejní jako u expozice v Janáčkově památníku: Svatava Přibáňová a Jiří Zahrádka. Výstava připomíná těsnou spjatost L. Janáčka s Brnem, kam přišel jako jedenáctiletý fundatista do starobrněnského kláštera; v Brně pak žil až do své smrti ve věku 74 let.
První sál představuje neobyčejně podnětné prostředí kláštera (kde nadaného chlapce hluboce ovlivnil zakladatel české sborové tvorby Pavel Křížkovský) a také všechna místa v Brně spojená s Janáčkem. Druhý sál dokumentuje skladatelovu pedagogickou, organizátorskou a uměleckou činnost včetně dirigentské a sbormistrovské. Závěr expozice ve třetím sále přibližuje Mistrovu operní tvorbu a vztah k brněnskému divadlu; v Brně se ostatně odehrály světové premiéry osmi z devíti Janáčkových oper, s výjimkou Výletů páně Broučkových.
Výstava podává kompletní pohled na život a dílo velkého skladatele i s dříve neuváděnými fakty známými jen odborníkům a připomíná nelehký úděl génia ve společnosti, u níž došel plného uznání až v pozdním věku.
Vernisáže obou výstav byly bohatě navštívené.Výrazem tohoto uznání bylo udělení vůbec prvního čestného doktorátu brněnské Masarykovy univerzity právě Janáčkovi, jak připomněl rektor Jiří Zlatuška při vernisáži druhé výstavy ke skladatelově poctě. Pod názvem •••„Hommage a Leoš Janáček“••• ji připravil Petr Spielmann ve spolupráci s pracovníky Domu umění. Autor projektu obeslal 200 zahraničních i našich umělců, o nichž je známo, že mají dobrý vztah k hudbě. Sto pět z nich zaslalo svá díla inspirovaná Janáčkem. Sešla se pestrá kolekce výtvarných děl vytvořených tradiční i netradiční technikou, která bude v Domě pánů z Kunštátu vystavena do 14. března. Ale ani poté valná část exponátů Brno neopustí. Umělci je totiž věnovali vznikající galerii výtvarného umění Masarykovy univerzity, kde budou sloužit i jako doklad moderního umění pro výuku studentů.
Janáček okouzlil také filmaře, a to i z Janáčkova „druhého domova“ – z Anglie (podle režiséra nové inscenace Její pastorkyně Davida Pountneyho má Janáček dva domovy: Česko a Anglii). Pountneyho spolužák z univerzity Dennis Marks natočil ve spolupráci s Českou televizí Brno hodinový dokument „Zápisník zmizelého“, o němž prohlásil: „Není to film o Zápisníku zmizelého, je to film týkající se Zápisníku zmizelého. Je to film i o Janáčkovi a jeho inspiraci. Klade si otázky, kde se vzaly básně, které Janáčka zaujaly, a jaká je pravda o vztahu ke Kamile Stösslové, který se rozvíjel v době, kdy skladatel začal psát Zápisník zmizelého.“ Proslulý britský tenorista Ian Bostridge ve filmu zpívá stejnojmennou skladbu spolu s mezzosopranistkou Ruby Philogeneovou a zároveň pátrá v Brně, Hukvaldech a Luhačovicích po vzniku skladby a Janáčkova inspirativního vztahu s K. Stösslovou. Marksův film měl předpremiéru v rámci Janáčkova festivalu a uvedla ho Česká televize na 2. programu.
Podle D. Markse se letos bude ve Velké Británii Janáček hrát ve třech operních domech, bude mu věnováno sympozium a 4. července (den po skladatelových narozeninách) bude BBC Janáčkovi věnovat celodenní vysílání.
(mž)